Author: [see doc]
Document comments: generated by HTML::FormatRTFWithImages (v?, using HTML::TreeBuilder v3.130, and HTML::Parser v3.55)

UPUTE ZA ČIPIRANJE 

Contents: [KOHA]
• KOHA (Aplikacije) 
• KOHA (označavanje građe RFID oznakama) 
• KOHA (podaci na RFID oznaci) 
• KOHA (printanje signatura) 
• KOHA (inventura) 
• KOHA (evidencija prolazaka kroz vrata) 
• KOHA (iskaznice) 
• KOHA (ostalo) 
• KOHA (Bilješke)

Aplikacije
(dogovoriti s dobavljačem)
označavanje građe RFID oznakama
radni proces:
• pronaći primjerak u bazi, postaviti se na sučelje za editiranje primjerka
• nalijepiti naljepnicu na odgovarajuće mjesto na knjizi
• položiti knjigu na "ploču"
• provjeriti podatak o novoj signaturi
• kliknuti na polje barkod i izgenerirati barkod (alternativa: barkodi su unaprijed generirani)
• pritiskom na tipku (koju?) podatak iz polja barkod upisuje se na čip
• sustav mora signalizirati da je proces pisanja po čipu uspješno završen
Unos podataka odvija se preko Koha sučelja za unos podataka.
 Može li i treba li zaštiti pisanje/čitanje čipa lozinkom?
Potrebno je nekako evidentirati da je knjiga prošla obradu.
Na sučelje za unos podataka treba dodati indikator o poziciji naljepnice.
(ovdje treba opisati šta brojač točno radi)
podaci na RFID oznaci
Konačni dogovor je da se naljepnice isporučuju prazne (bez podataka u čipu i bez isprinta na naljepnici).
Na RFID oznaku zapisuje se barkod. Barkod je serijski broj koji se sastoji od prefixa 130 i 7 znamenaka (ukupno 10 znamenaka). Brojevi se generiraju unutar knjižničnog softvera.
raspraviti:
čip se "zaključava" nakon što se podaci zakodiraju na njega ‑ nemoguće ga je preprogramirati
prednost: isključuje se rizik da netko izvana izbriše, zamijeni podatak u čipu i time učini zbrku među inventarom ili ukrade knjige
 nedostatak: isključuje mogućnost bilo kakvog pokušaja da se smanji rizik od povrede privatnosti
način na koji se može smanjiti rizik od povrede privatnih podataka:
svaki put kad se knjiga zaduzi, na nju se upisuje upravo izgenerirani slučajni broj. veza između tog broja i identifikatora primjerka čuva se u posebnoj tablici, dostupnoj samo knjižničnom sustavu. u trenutku povratka knjige, broj se briše i na čip se kodira stara oznaka.
printanje signatura
radni proces:
• knjiga se postavi na ploču
• pritisne se programska tipka (mora li to)?‑
• naljepnica izađe na printer
Na naljepnice treba isprintati:
• signaturu
• barkod
• naziv ustanove
format naljepnica: 105x40
 preko naljepnice ide zaštitna folija
inventura
• snimanje stanja na policama uz pomoć ručnog čitača i dobivanje željenih izvještaja
• koji izvještaji nam trebaju?
• očitavanje podataka o čipovima i promjene u bazi
• pročitati podatke s čipa za neki set knjiga
• prekontrolirati i urediti te podatke prije daljneg procesiranja
• učiniti promjene u bazi na tom setu podataka (pr. pročitati podatke na knjigama s police na 1. katu i u bazi označiti da su knjige na 1. katu)
• u kom formatu su podaci koje pročita čitač? u kom obliku se mogu exportati?
evidencija prolazaka kroz vrata
zapisati statistiku prolazaka kroz vrata (u posebnu tablicu)
u tablicu treba zapisati:
 datum i vrijeme
 oznaku vrata
 oznaku knjige
Ovo nije implementirano jer isporučena vrata ne znaju čitati identifikacijske podatke s čipa, samo binarni podatk o sigurnosti (otključano, zaključano). To je puno bolje s aspekta čuvanja privatnosti.
iskaznice
• isporučiti bazu
• nakon što stigne roba, istestirati iskaznice
• probne imamo samo prazne
ostalo
• tražiti protocol specification za komunikaciju s readerom (moded 810)
Bilješke
Za pročitati
Use of RFID Technology in Libraries: a New Approach to Circulation, Tracking, Inventorying, and Security of Library Materials
http://www.webpages.uidaho.edu/~mbolin/shahid.htm 
Integracija ILS i RFID sustava
• vrsta i format podataka koji će biti zapisani na čipove i kartice, imajući na umu cilj objedinjenoga sustava za knjižnično poslovanje na razini Sveučilišta
• integracija na radnom mjestu
Sigurnost
• opseg evidencije knjiga i korisnika na izlazu iz knjižnice
• opseg evidencije o posudbi knjiga
• pravila za sigurnost podataka u radu RFID i ILS sustava, popis 'uloga' u radu knjižničnoga sustava, pripadnost knjižničara i pomoćnoga osoblja pojedinim ulogama, ovlaštenja uloga za pojedine operacije u sustavu za knjižnično poslovanje, ovlaštenja uloga za uvid u podatke i izmjene podataka, rokova u kojima se zapisi mogu vidjeti odnosno nakon kojih se moraju brisati i sl.
Sigurnost podataka u sustavu knjižničnog poslovanja i RFID sustavu snažno ovisi o mogućnosti nadzora dohvata i upotrebe tih podataka. Prvi uvjet za to je mogućnost pristupa podacima samo autenticiranih korisnika, a drugi da autenticirani korisnici mogu doći do podataka u određenim operacijama samo ako su autorizirani za izvođenje tih operacija.
Podaci
U svakom čipu će biti trajno zapisan niz znamenki koji predstavlja jedinstveni identifikator svakog sveska koji je raspoloživ za posudbu.
U procesu posudbe na čip se zapisuje status „zaduženo“ a kod razduživanja status „nije zaduženo“. Izlazna vrata očitavaju ovaj podatak s čipa knjige koju korisnik iznosi kroz vrata i aktivira alarm ako knjiga ima u čipu zapisan status „nije zaduženo“.
Ako je uspostavljena veza sa sustavom za knjižnično poslovanje, izlazna vrata doznaju naslov knjige koja nije zadužena kako bi se lakše moglo pronaći problematičnu knjigu kad se na izlazu nađe nekoliko korisnika, svaki s po nekoliko knjiga. Alternativno, izlazna vrata drže popis svih naslova u knjižnici (i periodički ga osvježavaju) pa mogu znati naslov knjige i kad ne radi veza sa sustavom za knjižnično poslovanje.
 (Ovo nije implementirano ‑ to je argumentacija zašto ta mogućnost može biti korisna, ali pitanje je koliko je to zapravo korisno. Isporučena vrata, na sreću, mogu znati samo da li je knjiga uredno zadužena ili nije.)
workflow
• naljepi naljepnicu s identifikacijskom oznakom na knjigu
• upiši neki podatak o knjizi (nor. inventarni broj) u polje za pretraživanje
• ako je rezultat samo jedan, otvara se editor s ovim poljima: * polje za unos identifikacijske oznake (preko barkod ili RFID čitača) * prikaz podataka koji omogućuju i olakšavaju identifikaciju građe: * identifikacijski brojevi iz koha.items (biblionumber, itemnumber, biblioitemnumber ‑ odrediti koji su potrebni?) * inventarni broj * naslov
• ako je rezultata više, ispisuje se lista s koje treba odabrati odgovarajući primjerak, odabire se odgovarajući, pa se onda otvara editor
• da li se podaci upisuju direktno u bazu ili u posebnu? ako se pišu u posebnu imamo problem sinkronizacije.
• da li možda dozvoliti mogućnost editiranja još nekih polja. zašto? ako da, kojih polja?
Protokoli za komunikaciju
NCIP, SIP2. SLNP, Z39.50
Koha razvija podršku za NCIP.
• http://openncip.org/ 
• http://wiki.koha.org/doku.php?id=en:development:roadmap3.0&s=ncip 
Samoposudba
• u projektu nisu predviđene stanice za vraćanje knjiga u preriodu kad je knjižnica zatvorena. ta usluga je poželjna
• stanice za self‑check out moguće je napraviti preko podrške za self‑checkout u ILS‑u
Pitanja
• koje podatke sadrži identifikacijska oznaka?
• da li se RFID može ponovo kodirati ‑ pr. sad upišemo samo neki automatski generirani redni broj, a kasnije se predomislimo i hoćemo još neke druge podatke?
• izašla vijest u novinama/netu: mozda se tiče jedinstvenog broja korisnika: http://www.net.hr/vijesti/hrvatska/page/2008/03/14/0852006.html  ‑ pogotovo za sustav (voyager...)
• Iva: što je s iskaznicama korisnika? hoće li one imati isti sustav identifikacije ‑ barkode/rfid i kako/kad/tko će ih izrađivati?
• preporuka za problem privatnosti
• pojašnjenje "security" opcije u 3M softveru
• da li tvornički broj na čipu ostaje zauvijek zapisan
• što će osigurati da se naš čip zvoni na
• na koji način zapisati